La Policia Nacional deté a un home que va obtindre dades de més de 4.000 targetes bancàries usant el mètode smishing
Va crear pàgines webs fraudulentes similars a les de l'Agència Tributària i Correus i va enviar de forma massiva missatges sol·licitant informació sensible § Va arribar a disposar de 431.000 nombres de telèfons adquirits en la “Dark Web”, lloc d'Internet on es compren i venen productes il·legals, mitjançant bitcoins
Una vegada obtinguts les dades confidencials de les víctimes els introduïa en una aplicació per a operar en comerços i en caixers automàtics
En el registre es van intervendre 29 telèfons, 56 targetes de prepagament, 3.520 euros en efectiu, dos ordinadors portàtils, 14 tiquets d'una entitat bancària, un bitllet de tren, un formulari de registre d'entrada a un hotel i dos discos durs
13/01/21
Agents de la Policia Nacional han detingut a València a un home de 25 anys com a presumpte autor d'un delicte d'estafa després d'obtindre, mitjançant el mètode conegut com smishing, dades de més de 4.000 targetes bancàries per a comprar en diferents comerços i retirar diners en caixers automàtics. Les investigacions es van iniciar en el mes d'octubre quan un establiment comercial va informar als agents que un home realitzava compres amb diferents numeracions de targetes de diferents bancs espanyols. Per tals fets, els agents van comprovar que a través de tècniques informàtiques va robar informació bancària per a operar amb elles.Phishing
Durant les perquisicions, els agents van esbrinar que l'entramat delictiu es dividia en dos etapes diferenciades. En un primer moment, el detingut va usar el modus operandi conegut com phishing, al seu torn separat en diverses fases. De forma prèvia a l'estafa, l'home va obtindre els servicis d'una VPN durant un mes. Es tracta d'un programari creat per a protegir la privacitat, a més de l'anonimat, i en el qual no es necessita identificar al titular per a la seua contractació. Igualment, este negoci sol tindre la seua seu en països on la col·laboració policial és nul·la, la qual cosa fa molt complexa la investigació.
Seguidament, va adquirir dominis amb noms similars a l'Agència Tributària i a Correus fent creure a les seues víctimes que operava amb les webs originals. Així doncs, els usuaris accedien a pàgines fraudulentes com www.correo-pagar.com, www.agenciatributaria-es.com i www.agenciatributaria-és.online . Ja finalment, dins d'estos portals d'Internet va inserir formularis perquè les víctimes introduïren les dades de les seues targetes. D'esta forma, va aconseguir informació com el nombre d'identificació, el PIN, el CVV i la data de caducitat.
Smishing
En la segunda etapa de la trama, a través de la táctica del smishing, envió más de 170.000 mensajes a teléfonos españoles que simulaban proceder de la Agencia Tributaria, Correos y de diferentes entidades bancarias con el objetivo de llevar a engaño a sus víctimas. Así, la persona recibía el mensaje de texto creyendo que procedía de un sitio oficial, por lo que introducía sus datos con la finalidad de desbloquear una cuenta, pagar las aduanas de un paquete retenido de correos o liberar el pago de la declaración de la renta. Siempre dando por hecho la fiabilidad del supuesto remitente.
En el transcurs de les investigacions, els agents van conéixer que l'investigat usava una aplicació d'enviament massiu de missatges, en distribuir-los en gran nombre i en menys d'un segon. En concret, 31.147 enviaments simulaven ser l'Agència Tributària i 140.345 Correus. Dins del text, el supòsit estafador manava l'enllaç del lloc web fraudulent per a captar la informació sensible de les seues víctimes. A més, els agents van comprovar que el sospitós disposava de 431.000 números de telèfon adquirits en “la Dark web”, espai d'Internet on es compren i venen productes il·legals mitjançant bitcoins.
Una vegada tenia en el seu poder les dades bancàries de les víctimes bolcava la numeració de les targetes en una app de pagament via mòbil, que al seu torn estava associada a diversos terminals de la seua propietat. Finalment, usava els telèfons mòbils per a realitzar compres i extraure diners dels caixers de les corresponents entitats bancàries de les víctimes.
Frau milionari frustrat
La ràpida actuació policial va evitar que el frau arribara a ser milionari i amb milers de persones afectades. Tant és així, que en menys d'un mes va obtindre les dades de més de 4.000 targetes bancàries. Segons es desprèn de les investigacions, l'estafador disposava de tots els recursos per a desplegar el frau pel seu compte i actuava de forma solitària, encara que els agents van conéixer que formava part d'una comunitat virtual de la qual obtenia consells per a delinquir sense ser descobert.
Els policies van registrar una habitació d'un cèntric hotel de València, que va resultar ser el domicili actual del suposat autor. En este lloc, es van intervendre un total de 29 telèfons, 56 targetes de prepagament, 3.520 euros en efectiu, dos ordinadors portàtils i dos discos durs. El detingut, que mancava d'antecedents policials, va ingressar a la presó.
Recomanacions
Deguda a la similitud de les pàgines web creades pel sospitós, és relativament senzill caure en l'engany. Per a evitar este tipus d'estafes es recomana comprovar que la direcció del portal d'Internet és segura i que comença per https. També, és important no obrir ni contestar missatges d'usuaris desconeguts, a més de tindre la deguda precaució a l'hora de seguir enllaços i descarregar fitxers adjunts. Igualment, mai donar informació confidencial a través de correus electrònics.
Últimes notícies
-
La Policia Nacional deté a Tarragona a un fugitiu reclamat per Països Baixos per abusar sexualment d'una menor d'edat
28/08/24
-
Desmantelado un laboratorio de producción de cocaína instalado bajo una plaza de toros en una finca de La Puebla de Montalbán
25/08/24
-
Intervenuts 4.200 quilos d'òxid nitrós o “gas del riure” en tres operacions a Màlaga
22/08/24
-
Desarticulada una organització criminal dedicada a la introducció de cocaïna oculta en caixes de pinyes
21/08/24